ØKONOMISK VOLD
Vil ha banker med til å stoppe økonomisk vold: – Det er bankenes sosiale ansvar
Psykolog mener at banker har et sosialt ansvar for å stoppe økonomisk vold.
![Psykolog Ingvild Stjernen Tisløv.](https://image.bankshift.no/341562.webp?imageId=341562&x=0.00&y=0.84&cropw=100.00&croph=57.04&width=960&height=548&format=jpg)
Økonomisk vold og måter å stoppe det på er en
tematikk som ikke blir diskutert nok i Norge, det mener psykolog Ingvild Stjernen
Tisløv. Selv har hun jobbet i barnevernet i mange år, uten at hun er blitt
kjent med begrepet. Nå vil hun ha norske banker med for å hjelpe ofre ut av
økonomisk vold.
– Det er vanskelig for helsemyndighetene å løse dette problemet alene og jeg mener at det er bankenes sosiale ansvar å bidra til en løsning, sier Stjernen Tisløv til BankShift.
Økonomisk vold er når en partner eller ekspartner begrenser, utnytter eller saboterer dine økonomiske ressurser. Stjernen Tisløv forklarer at banker i England har satt en bransjestandard for hvordan bankene håndterer økonomisk vold. For eksempel kan kunder blokkere folks mulighet til å sende meldinger med pengetransaksjoner.
– Man kan blokkere folk man ikke ønsker kontakt med på mail og SMS, men med en bankoverføring er det ikke mulig å blokkere uønskede meldinger i Norge, slik jeg har forstått det, forklarer Stjernen Tisløv.
Vipps har en funksjon for å blokkere overføringer fra personer.
– Brukernes trygghet er veldig viktig for oss, og dette er noe vi tar på stort alvor. Vi innførte blokkering i 2018 etter tilbakemelding fra brukerne våre. Siden da har vippsere selv kunne styre hvem de ikke vil motta penger og meldinger fra, sier kommunikasjonsrådgiver i Vipps, Kari Kjær, til BankShift.
Sparebank 1 og DNB bekrefter overfor BankShift at det ikke er mulig for dem å blokkere transaksjoner eller meldinger som kommer med dem. Kommunikasjonsrådgiver i banken, Vidar Korsberg Dalsbø, forklarer at måten banken kan løse slike saker på er ved å slette offerets eksisterende konto og opprette en ny.
Skjedde i barnevernet
Stjernen Tisløv forklarer at hun så effekten av meldinger som ble sendt via betaling mens hun jobbet i barnevernet.
– Det var saker der foreldre hadde besøksforbud mot sine biologiske barn der de sendte manipulerende meldinger til barna sine via av pengetransaksjoner, sier Stjernen Tisløv.
Meldinger trenger ikke nødvendigvis være av en direkte truende karakter for at de oppfattes som ubehagelig.
– Folk kan for eksempel skrive at de så at du handlet på butikken… eller lignende ekle meldinger som får folk til å føle seg utrygge. Det er derfor engelske banker har satt i gang tiltak for å stanse denne typen økonomisk vold, og det bør også norske banker gjøre, mener Stjernen Tisløv.
Ber bankene slette lån
Stjernen Tisløv poengterer at når noen lever i voldelige forhold så utsettes de ofte også for økonomisk kontroll.
– Ofte når noen lever i et voldelig forhold, så blir de også utsatt for økonomisk kontroll. Partnere som utsetter dem for fysisk vold, har ofte tilgang til alle kontoer og gjerne sitter de med et felles lån. Slike økonomiske bindinger gjør det enda vanskeligere å komme seg ut av et voldelig forhold, forklarer Stjernen Tisløv.
Hun mener at banker i Norge bør snakke med alle medlåntakere slik at alle forstår hvilken risiko de påtar seg. Ifølge Stjernen Tisløv tilgir enkelte banker i England lån og kreditt som en person sier at er et resultat av et voldelig forhold.
– Man kan kanskje spørre seg om det kan utnyttes, og det kan det. Men bankene tar dem som sier at de er utsatt for økonomisk vold på alvor og får det bekreftet fra tredjepartsaktører som for eksempel et krisesenter. Ved en bekreftelse kan banken slette offerets lån. Hvis ofrene må ta med seg gjelden er det veldig vanskelig å komme seg på bena igjen. Så for å ikke gjøre det vanskeligere for dem som bryter ut av et voldelig forhold, så tilgir bankene gjelden deres, sier Stjernen Tisløv.
Folk som er utsatt for økonomisk kontroll i England har ofte en mulighet til å melde fra til banken om situasjonen.
– Meldingen går da videre til et spesialteam som har kompetanse på området og som samarbeider med politiet for å løse slike situasjoner. Et slikt system kan også norske banker innføre, sier Stjernen Tisløv.